![Loading Events](https://hiiumaa.ee/wp-content/plugins/the-events-calendar/src/resources/images/tribe-loading.gif)
Näituse “Torupilli Juss. Hiiumaa kuulsaim rahvapillimees” avamine
![Torupilli-Jussi näitus Torupilli-Jussi näitus](https://hiiumaa.ee/wp-content/uploads/bb-plugin/cache/Torupilli-Jussi-naitus-landscape-65537f0536054f246555f3af646debe7-0hdyxi6tf5ua.jpg)
Laupäeval, 17. juunil kl 15 olete oodatud Sõru Muuseumisse Hiiumaa Muinsuskaitse Seltsi näituse “Torupilli Juss. Hiiumaa kuulsaim rahvapillimees” taasavamisele.
Muda külast pärit legendaarse torupillikuninga, andeka ning karismaatilise Juhan Maakeri ehk Torupilli Jussi (1845-1930) elust ja pillimängust räägivad näituse koostaja Aivar Viidik ning Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Rahvaluule Arhiivi etnomusikoloog Helen Kõmmus.
Hiiumaa muusika-aasta puhul ja Hiiumaa kui Eesti viimase torupillikantsi taas au sisse tõstmiseks mängib Helen ka hiiu torupillimängijate, sealhulgas Juhan Maakeri torupillilugusid.
Heleni erialast huvi Hiiumaa ühe kuulsama rahvapillimehe vastu on ärgitanud ka Sõrult pärit vanaisa Jegardi räägitud mälestused Jussi kuraasikast pillimängust, muhedast kõnepruugist ja elurõõmsast loomusest.
—————————————————————————————————————–
Teadaolevalt oli Torupilli Jussil kahemastiline purjekas „Viidemann”, millega ta kuni Esimese maailmasõja alguseni 1914. aastal põhiliselt Tallinna rahvale küttepuid vedas. Et kaup paremini läheks, lubas ta ostjale mängida torupilliloo.
Juss sai üleriiklikult kuulsaks aga 77-aastaselt üleriiklikult kuulsaks saamise kohta on August Pulst kirjutanud 1929. a. “Muusikalehes”: “Juba 1922. aastast pääle, mil Tallinna Eesti Muuseum korraldas esimesed puhtrahvusliku eeskavaga pidustused Tallinnas kontsertsaalis, algab Torupilli Juss uut võidukäiku oma mänguriistaga. Kuigi tolleaegne peotoimkond omas suures enamuses kindlat arvamist avaldas, et torupill meieajal peo eeskavasse enam ei kõlba, eriti veel kontsertsaali lavale, vaid selle kui naljanumbrile tuleb vaadata, suhtus päälinna seltskond asjasse ometi teisiti. Juba nädal ette olid peopääsetähed kõik müüdud ja eeskava — torupilliga esimesel kohal — tuli korrata. Hüüdsõnaks sai: «Torupilli peab kuulma!” Torupilli Jussi lavaline kuju ja väga meeleolurikas esinemine aitas siin suuresti kaasa.”
Järgneva seitsme aasta jooksul osales Juss kuuel rahvamuusikute ringreisil, esinedes 103 saalis 206 kontserdil ja koguni 52 505 inimesele. Kuid Jussi populaarsus ei olnud suur mitte ainult kontserdisaalides. Jussi lugusid sai kuulata nii raadiost kui grammofoniplaatidelt ning ta osales torupillimängija rollis ka rahvusromantilises filmis “Mineviku varjud”. Skulptor Ferdi Sannamees tegi Eesti Rahva Muuseumi tellimusel Juhan Maakerist ka kipsist büsti.
Torupilli-Jussilt on teada 56 lugu, millest 33 olid ta omalooming, viimased on ka salvestatud Cyrillus Kreegi poolt. Tänaseks on Torupilli Jussi lugude salvestised digitaliseeritud, puhastatud ning kuulajatele taasavastamiseks hästi kättesaadavad. Eesti parimaid torupillimängijaid Kätlin Mägi on siiski öelnud: “Torupilli Jussi on kirjeldatud kui äärmiselt kaasahaarava mängustiiliga meest. Tema lugusid järele mängida on suur julgustükk. Vanameister ei ole koonerdanud variatsioonide, kaunistuste ega virtuoossete mänguvõtetega.” Kätlin Mägi on taastanud Juhan Maakeri (Torupilli Jussi) repertuaari, noodistades ja analüüsides kõik tema lood, õppinud neid tänapäeva torupilliga mängima ning välja andnud kogumiku “Paras paar: Cätlin Mägi & Torupilli Juss”.
Pikemalt saab Torupilli Jussist lugeda ka Hiiumaa Muinsuskaitse Seltsi toimetiste 1. osas Aivar Viidiku artiklist “Torupilli Juss – vanas eas kuulsaks ja kuningaks saanud lihtne Hiiumaa mees”, mille leiab Hiiumaa raamatukogudest.
Näitus Torupilli Jussist on 2023. a. suvel avatud kahes kohas – Sõru Muuseumis ning Käina Konsumis ning erilise hetkena saab Kärdlas Pikas Majas väljapanduna praegu näha Torupilli-Jussi venna Priidu Maakeri torupilli.
Täname Hiiumaa Muinsuskaitse Seltsi, Dan Lukast, Aivar Viidikut ning Mart Mõnistet.